<?xml version="1.0" encoding="utf-8"?>
<?db.chunk.max_depth 3?>
<chapter xmlns="http://docbook.org/ns/docbook" xmlns:db="http://docbook.org/ns/docbook" xmlns:xlink="http://www.w3.org/1999/xlink" version="5.0" xml:id="overview" xml:lang="sr">
    <info><title>Претпреглед радне површи</title></info>

<!-- Maintained for 2.8 compatibility -->
<anchor xml:id="gosoverview-1"/>

<!-- MOVE THESE ANCHORS -->
<!-- Desktop Overview / To Find Out More -->
<anchor xml:id="gosoverview-12"/>
<!-- Desktop Overview / To Find Out More / About MATE Desktop Topics -->
<anchor xml:id="gosoverview-31"/>
<!-- Desktop Overview / To Find Out More / About Applets -->
<anchor xml:id="gosgetstarted-33"/>
<!-- Desktop Overview / To Find Out More / About Applications -->
<anchor xml:id="gosgetstarted-35"/>

<highlights>
  <para>Ово поглавље вам представља неке врло основне компоненте радне површи. У ове компоненте спадају <glossterm>Прозори</glossterm>, <glossterm>Радни прострои</glossterm>, и <glossterm>Програми</glossterm>. Скоро сав посао (или игра) који будете обављали у Мејту укључиће ове врло основне компоненте.</para>
  
  <note>
  <para>Ово поглавље описује основно подешавање Мејта. Ваш продавац или администратор система је можда подесио вашу радну површ да изгледа другачије него што је то овде описано.</para>
  </note>
</highlights>

<section xml:id="overview-intro"><info><title>Увод</title></info>
  
  <!-- Maintained for 2.8 compatibility -->
  <anchor xml:id="gosoverview-5"/>

  <indexterm><primary>Компоненте Мејтове радне површи, увод</primary></indexterm>

  <para>Када по први пут покренете сесију радне површи, требало би да видите основни почетни екран, са панелима, прозорима и неке иконице.</para>
  
  <para>Главне компоненте Мејтове радне површи су као што следи:</para>

  <variablelist>
    <varlistentry>
      <term>Радна површ</term>
      <listitem><para>Сама радна површ се налази иза свих других компоненти радне површи. Можете да ставите објекте на радну површ да бисте брзо приступили вашим датотекама и директоријумима или покренули програме које често користите. Видите <xref linkend="overview-desktop"/> за више о томе.</para></listitem>
    </varlistentry>  
    <varlistentry>
      <term>Панели</term>
      <listitem><para><firstterm>Панели</firstterm> су две траке које се протежу горњом и доњом ивицом екрана. По онови, горњи панел приказује Мејтов класични изборник, датум и време, скуп иконица покретача програма а доњи панел вам приказује списак отворених прозора и пребацивач радних простора.</para>
      <para>Панели могу бити прилагођени да садрже разне алате, као што су други изборници и покретачи, и мали испомоћни програми, звани <firstterm>програмчићи панела</firstterm>. На пример, можете да подесите панел да прикаже тренутну временску прогнозу за ваше место. За више о панелима, видите <xref linkend="panels"/>.</para></listitem>
    </varlistentry>

    <varlistentry>
      <term>Виндоуз</term>
      <listitem><para>Већина програма ради унутар једног или више прозора. Можете приказати више прозора на радној површи у исто време. Можете мењати величину прозора и премештати их унаоколо да задовољите ваш радни ток. Сваки прозор има <firstterm>траку наслова</firstterm> на врху са дугмићима који вам омогућавају да умањите, повећате и затворите прозор. За више о раду са прозорима, видите <xref linkend="overview-windows"/>.</para></listitem>
    </varlistentry>

    <varlistentry>
      <term>Радни простори</term>
      <listitem><para>Вашу радну површ можете да поделите на одвојене <firstterm>радне просторе</firstterm>. Сваки радни простор може да садржи неколико прозора, допуштајући вам да групишете повезане задатке. За више о раду са радним просторима, видите <xref linkend="overview-workspaces"/>.</para></listitem>
    </varlistentry>

    <varlistentry>
      <term>Управник датотека</term>
      <listitem><para>Управник датотека <application>Цаја</application> обезбеђује приступ вашим датотекама, фасциклама и програмима. Можете да управљате садржајем фасцикли у управнику датотека и да отворите датотеке у одговарајућим програмима. Видите <xref linkend="caja"/> за више о томе.</para></listitem>
    </varlistentry>

    <varlistentry>
      <term>Управљачки центар</term>
      <listitem><para>Можете да прилагодите ваш рачунар користећи <application>Управљачки центар</application>, који можете наћи у изборнику <guimenu>Систем</guimenu> у траци изборника на горњем панелу. Сваки алат поставки у Управљачком центру вам омогућава да измените нарочити део понашања вашег рачунара. Видите <xref linkend="prefs"/> за више о Управљачком центру.</para></listitem>
    </varlistentry>
  </variablelist>

  <para>Ваш добављач или администратор система може извршити измене у подешавањима у складу са вашим потребама, тако да се ваша радна површ можда неће подударати са овим што је описано у овом упутству. Ипак, овај приручник пружа користан увод у коришћење различитих компонената радне површи.</para>
</section>

<section xml:id="overview-desktop"><info><title>Радна површ</title></info>
  <anchor xml:id="caja-desktop"/>
  
  <para>Радна површ се налази иза свих осталих компоненти на екрану. Кад се не види ни један прозор, радна површ је онај део екрана између горњег и доњег панела. На радну површ можете ставити датотеке и фасцикле којима желите да имате лак приступ.</para>
  <para>Радна површ такође има неколико посебних објеката на њој:</para>
    <itemizedlist>
	    <listitem><para>Иконица <interface>Рачунар</interface> вам даје приступ ЦД дисковима, преносивим медијима као што су флопи дискете, као и читавом систему датотека (познатом и као корени систем датотека). По основи, немате сигурносне дозволе за читање датотека других корисника или уређивање системских датотека, али можда ћете то морати учинити, на пример, подесити веб сервер на рачунару.</para></listitem>
	    <listitem><para>Ваша лична фасцикла, под називом <default:interface xmlns="http://docbook.org/ns/docbook"><replaceable>username</replaceable>'s Home</default:interface>, где се држе све ваше личне датотеке. Можете такође да отворите ове фасцикле из изборника <guimenu>Пречице</guimenu>.</para></listitem>
	    <listitem><para><interface>Смеће</interface> јесте посебна фасцикла у коју стављате датотеке и фасцикле које вам више не требају. За више о овоме, видите <xref linkend="caja-trash"/>.</para></listitem>
	    <listitem><para>Када убаците ЦД, меморијски штапић, неки други уклоњиви медиј или уређај који садржи датотеке као што је музичка справица или дигитални фото-апарат, на радној површи појавиће се иконица која представља тај уређај.</para></listitem>
    </itemizedlist>
    
    <para>У току рада на рачунару, радна површ постаје претрпана прозорима са којима радите. Да брзо прикажете радну површ умањивањем свих прозора, можете да урадите нешто од следећег:</para>
    
    <itemizedlist>
	    <listitem><para>Кликните на дугме <guibutton>Прикажи радну површ</guibutton> на крајњој левој страни на <xref linkend="bottom-panel"/>.</para></listitem>
	    <listitem><para>Притисните <keycombo><keycap>Ктрл</keycap><keycap>Алт</keycap><keycap>D</keycap></keycombo>.</para></listitem>
    </itemizedlist>
 
    <para>Иста радља ће такође вратити ваше прозоре у њихово претходно стање. Или, можете се пребацити на други радни простор да видите радну површ.</para>
    
    <para>Можете да измените боју позадине радне површи или слику приказану на њој. За више о овоме, видите <xref linkend="prefs-desktopbackground"/>.</para>

    <note><para>Датотеке и фасцикле које ставите на радну површ чувају се у посебној фасцикли у вашој личној фасцикли, која се назива <filename>Радна површ</filename>. Као и било која друга фасцикла, можете и датотеке и друге фасцикле ставити директно у њу. Једина разлика је у томе што ће се све што ставите у фасциклу „Радна површ“ приказати на самој радној површи.</para></note>
  
</section>

<section xml:id="overview-windows"><info><title>Виндоуз</title></info>
  
  <!-- Maintained for 2.8 compatibility -->
  <anchor xml:id="gosoverview-18"/>

  <indexterm><primary>прозори</primary> <secondary>преглед</secondary></indexterm>

  <para><firstterm>Прозор</firstterm> је правоугаона површина екрана, обично са рубом унаоколо и насловном траком на врху. Прозор можете замислити као заслон унутар екрана. Сваки прозор приказује програм који вам омогућава да буде видљиво више програма и да истовремено радите на више задатака. Прозоре такође можете замислити као комаде папира на вашем радном столу: они се могу преклапати или, на пример, стајати један поред другог.</para>
  
  <para>Можете да контролишете положај прозора на екрану, као и његову величину. Можете да контролишете који прозори се преклапају са осталим прозорима, тако да је онај са којим желите да радите потпуно видљив. За више информација о премештању и промени величине прозора, видите <xref linkend="windows-manipulating"/>.</para>
  
  <para>Сваки прозор није неопходно други програм. Један програм обично има један главни прозор и може отворити додатне прозоре на захтев корисника.</para>

  <para>Остатак овог одељка описује различите врсте прозора и како можете да радите са њима.</para>

  <section xml:id="windows-types"><info><title>Врсте прозора</title></info>
    <!-- Maintained for 2.8 compatibility -->
    <anchor xml:id="gosoverview-16"/>

    <para>Постоје две главне врсте прозора:</para>
    
    <variablelist>
      <varlistentry>
        <term>Прозори програма</term>
        <listitem>
            <para>Прозори програма омогућавају све радње умањивања, увећавања и затварања помоћу дугмади на насловној траци. Када отворите програм обично ћете видети прозор ове врсте.</para>
        </listitem>
      </varlistentry>
      <varlistentry>
        <term>Прозорчићи</term>
        <listitem>
            <para>Прозорчићи се појављују на захтев прозора програма. Прозорчић вас може упозорити на проблем, тражити потврду за неку радњу или вам затражити унос.</para>
            
            <para>На пример, ако кажете програму да сачува документ, прозорче ће вас питати где желите да сачувате нови документ. Ако кажете програму да заврши са радом док је још увек заузет, може затражити од вас да потврдите да желите да напустите рад у току.</para>
            
            <para>Неки прозорчићи вам не дозвољавају да дејствујете са главним прозором програма све док их не затворите: они се називају <firstterm>модалним</firstterm> прозорчићима. Други могу бити остављени отвореним док радите са главним прозором програма: они се називају <firstterm>прелазним</firstterm> прозорчићима.</para>
            
            <tip><para>Можете мишем да изаберете текст у прозорчету. Ово вам омогућава да га умножите у оставу (десним кликом на текст и бирањем <guilabel>Умножи</guilabel>), и да га убаците у други програм. Ово је корисно ако желите да цитирате текст који видите у прозорчету када тражите подршку на Интернету.</para></tip>
        </listitem>
      </varlistentry>
    </variablelist>
  </section>

  <section xml:id="windows-manipulating"><info><title>Рад са прозорима</title></info>

    <!-- Maintained for 2.8 compatibility -->
    <anchor xml:id="gosoverview-32"/>

    <para>Можете да промените величину и положај прозора на екрану. То вам омогућава да видите више програма и истовремено обављате различите задатке. На пример, можда ћете желети да читате текст на веб страници док пишете помоћу програма за обраду текста или да пређете на други програм да бисте обавили други задатак или проверили његов напредак.</para> 
    
    <para>Можете да <firstterm>умањите</firstterm> прозор ако тренутно не желите да га видите. Ово га скрива од погледа. Можете да <firstterm>увећате</firstterm> прозор да испуни читав екран тако да му можете посветити пуну пажњу.</para> 
    
    <para><anchor xml:id="gosoverview-FIG-33"/>Већина ових радњи се изводи употребом миша на различитим деловима оквира прозора (видите <xref linkend="mouse-actions"/> за резиме коришћења миша). Горња ивица оквира прозора, која се назива <firstterm>насловна трака</firstterm>, јер приказује и наслов прозора, садржи неколико тастера који мењају начин приказа прозора.</para>
    <para><xref linkend="fig-titlebar-anno-window"/> приказује насловну траку за уобичајени прозор програма. С лева на десно, садржи дугме изборника прозора, наслов прозора, дугме за умањивање, дугме за увећавање и дугме за затварање.</para>
    
    <figure xml:id="fig-titlebar-anno-window"><info><title>Насловна трака за уобичајени прозор програма</title></info>
      
      <screenshot>
        <mediaobject><imageobject> <imagedata fileref="figures/titlebar_window.png" format="PNG"/> </imageobject> <textobject> <phrase>Насловна трака оквира прозора програма.</phrase> </textobject></mediaobject>
      </screenshot>
    </figure>

    <para>Све радње се такође могу извршити из изборника прозора. Да отворите ово, кликните на дугме изборника прозора на левој ивици насловне траке. Уобичајене радње се могу извршити и помоћу тастерских пречица: видите <xref linkend="shortcuts-window"/> за једноставан списак ових пречица. Следи испис радњи које можете извршити на прозору помоћу миша или тастатуре:</para>

   <variablelist>
      <varlistentry>
        <term>Премшта прозор</term>
        <listitem>
            <para>Превуците насловну траку да преместите прозор. Можете кликнути на било који део насловне траке, осим на дугмад на оба краја, да бисте започели радњу превлачења. Прозор ће се померити на екрану док повлачите миша. На мање моћним рачунарима кретање прозора може бити представљено померањем обриса његовог оквира.</para>
            
            <para>Такође можете изабрати „Премести“ из изборника прозора или притиснути <keycombo> <keycap>Алт</keycap><keycap>F7</keycap></keycombo>, и да затим померите миша или притиснете тастере стрелица на тастатури да преместите прозор.</para>
            
            <para>Такође можете да притиснете и држите тастер <keycap>Алт</keycap> и превучете било који део прозора.</para>            
            
            <para>Како померате прозор, неки делови екрана ће дати слаб отпор померању. Ово је због тога да би вам се помогло да поравнате прозоре много лакше на ивице радне површи, на панеле и ивице других прозора.</para>
            
            <para>Можете такође да притисните и држите тастер <keycap>Шифт</keycap> док премештате прозор да доведете до тога да се помера само између углова радне површии других прозора.</para>
            
           <tip><para>Ако је тастер <keycap>Закључај бројеве</keycap> искључен, можете да користите стрелице на бројевном делу тастатуре, као и тастере <keycap>7</keycap>, <keycap>9</keycap>, <keycap>1</keycap>, и <keycap>3</keycap> да преместите дијагонално.</para></tip>            
        </listitem>
      </varlistentry>
      <varlistentry>
        <term>Промена величине прозора</term>
        <listitem>
            <para>Превуците једну од ивица да ражирите или скупите прозор по тој страни. Превуците ћошак да промените две стране одједном. Појавиће се показивач промене величине (видите <xref linkend="mouse-pointers"/>) када ваш миш буде на одговарајућем месту да бисте започели радњу превлачења.</para>

            <para>Можете такође да изаберете „Промени величину“ из изборника прозора, или притисните <keycombo> <keycap>Алт</keycap><keycap>Ф8</keycap></keycombo>. Појавиће се показивач промене величине. Померите миша у правцу ивице којој желите да промените величину, или притисните тастер стрелице на тастатури. Показивач ће се променити показујући изабрану ивицу. Сада можете да користите миша или тастер стрелице да померите ту ивицу прозора. Кликните мишем или притисните <keycap>Унеси</keycap> да прихватите измене. Притисните <keycap>Esc</keycap> да откажете радњу промене величине и да вратите прозор на изворну величину и облик.</para> 
        </listitem>
      </varlistentry>
      <varlistentry>
        <term>Умањите прозор</term>
        <listitem>
            <para>Кликните на дугме „Умањи“ на насловној траци, лево дугме у групи од три на десној страни. Ово ће склонити прозор са видика. Прозор може бити враћен на претходни положај и величину на екрану из <firstterm>списка прозора</firstterm> на <xref linkend="bottom-panel"/> или из <firstterm>бирача прозора</firstterm> на горњем панелу.</para>
            
            <para>Можете такође да изаберете „Умањи“ из изборника прозора или притисните <keycombo> <keycap>Алт</keycap><keycap>Ф9</keycap> </keycombo>.</para>  
            
            <tip>
            <para>Умањени прозор је приказан на списку прозора и у бирачу прозора са [ ] око његовог наслова.</para>
            </tip>
        </listitem>
      </varlistentry>
      <varlistentry>
        <term>Увећајте прозор</term>
        <listitem>
            <para>Кликните на дугме „Увећај“ на насловној траци, средње дугме у групи од три на десној страни. Ово ће раширити прозор тако да попуни прозор (панели остају видљиви).</para>
            <para>Можете такође да изаберете „Увећај“ из изборника прозора или притисните <keycombo> <keycap>Алт</keycap><keycap>Ф10</keycap></keycombo>, или два пута кликните на било који део насловне траке осим на дугмад на оба краја.</para>

            <tip>
            <para>Ако вам више одоговара, двоклик можете да доделите радњи <firstterm>умотавања</firstterm> прозора: видите <xref linkend="prefs-windows"/>.</para>
            </tip>            
        </listitem>
      </varlistentry>    
      <varlistentry>
        <term>Поништава увећање прозора</term>
        <listitem>
            <para>Када је прозор увећан, кликните опет на дугме „Увећај“ да га вратите на претходни положај и величину на екрану.</para>

            <para>Можете такође да изаберете „Поништи увећање“ из изборника прозора, притисните <keycombo> <keycap>Алт</keycap><keycap>Ф5</keycap></keycombo>, или два пута кликните на било који део насловне траке осим на дугмад на оба краја.</para>
        </listitem>
      </varlistentry>          
      <varlistentry>
        <term>Затвара прозор</term>
        <listitem>
            <para>Кликните на дугме „Затвори“, десно дугме из групе од три на десној страни. Затварање прозора може такође да затвори и сам прозор. Програм ће тражити потврду за затварање прозора који садржи несачувани рад.</para>
        </listitem>
      </varlistentry>                        
    </variablelist>

  </section>

    <section xml:id="windows-focus"><info><title>Дајте фокус прозору</title></info>
      <!-- preserve id for backwards compatibility: 2.12 -->
      <anchor xml:id="gosoverview-20"/>       
      <para>Да бисте радили са програмом, морате дати <firstterm>фокус</firstterm> његовом прозору. Када је прозор у фокусу, све радње попут кликова мишем, куцања текста или пречице тастатуре се усмеравају ка програму у том прозору. Само један прозор може у једном тренутку бити у фокусу. Прозор који је у фокусу појавиће се изнад осталих прозора, тако да ништа не покрива ниједан његов део. Такође може да се разликује од осталих прозора, у зависности од вашег избора <xref linkend="prefs-theme"/>.</para>
      <para>Можете дати фокус прозору на неки од следећих начина:</para>
      <itemizedlist>
        <listitem>
          <para>Мишем, кликните на неки део прозора, ако је прозор видљив.</para>
        </listitem>
        <listitem>
          <para>На доњем панелу, кликните на <guibutton>дугме списка прозора</guibutton> које представља прозор на <application>списку прозора</application>.</para>
        </listitem>        
        <listitem>
          <para>На горњем панелу, кликните на <guibutton>иконицу списка прозора</guibutton> и изаберите прозор на који желите да се пребаците. <guibutton>Иконица списка прозора</guibutton> налази се на крајњој десној страни на панелу, а иконица одговара <guibutton>дугмету изборника прозора</guibutton> самог прозора.</para>
          <note><para>Ако се прозор који изаберете налази на другом радном простору бићете пребачени на тај радни простор. За више о радним просторима, видите <xref linkend="overview-workspaces"/>.</para></note>
          </listitem>    
        <listitem>
          <para>Помоћу тастатуре, држите тастер <keycap>Алт</keycap> и притисните тастер <keycap>Таб</keycap>. Појавиће се искачући прозор са списком иконица које представљају сваки прозор. Док и даље држите <keycap>Алт</keycap>, притисните <keycap>Таб</keycap> да померите избор дуж списка: црни правоугаоник уоквирује изабрану иконицу, а положај прозора коме одговара означен је границом црне боје. Када је одабран прозор који желите да видите, отпустите тастер <keycap>Алт</keycap>. Користите <keycombo><keycap>Шифт</keycap><keycap>Таб</keycap></keycombo> уместо само <keycap>Таб-а</keycap> да кружите кроз иконице обрнутим редом.</para>
          <note><para>Можете да прилагодите пречицу коришћену за обављање ове радње алатом <xref linkend="prefs-keyboard-shortcuts"/>.</para></note>
        </listitem>      
      </itemizedlist>
    </section>
  </section>

  <section xml:id="overview-workspaces"><info><title>Радни простори</title></info>
    <!-- Maintained for 2.8 compatibility -->
    <anchor xml:id="gosoverview-39"/>

    <indexterm><primary>радни простори</primary> <secondary>преглед</secondary></indexterm>
    <para>Радни простори вам омогућавају да одредите који се прозори налазе на вашем екрану. Можете замислити радне просторе као виртуелне екране, између којих можете да се пребацујете у било ком тренутку. Сваки радни простор садржи исту радну површ, исте панеле и исте изборнике. Међутим, можете покретати различите програме и отварати различите прозоре у сваком радном простору. Програми у сваком радном простору остаће тамо када се пребаците на други радни простор.</para>

    <para>По основи, доступна су четири радна простора. Можете да се пребацујете између њих помоћу програмчета <application>Пребацивач радних простора</application> са десне стране <xref linkend="bottom-panel"/>. Ово показује представљање радних простора, по основи ред од четри правоугаоника. Кликните на један да се пребаците на тај радни простор. У <xref linkend="gosoverview-FIG-42"/>, <application>Пребацивач радних простора</application> садржи четри радна простора. Прва три радн апростора садржр отворене прозоре. Последњи радни простор не садржи тренутно отворене прозоре. Тренутно активан радни простор је истакнут.</para>
    
    <figure xml:id="gosoverview-FIG-42"><info><title>Радни простори приказани у пребацивачу радних простора</title></info>
      <screenshot>
        <mediaobject><imageobject> <imagedata fileref="figures/workspace_switcher_applet.png" format="PNG"/> </imageobject> <textobject> <phrase>Пребацивач радних простора. Контекст описује графику.</phrase> </textobject></mediaobject>
      </screenshot>
    </figure>    
    
     <para>Сваки радни простор може имати било који број програма отворених у њему. Број радних простора може бити прилагођен: видите <xref linkend="workspace-add"/>.</para>
     
     <tip><para>Радни простори вам омогућавају да организујете Мејтову радну површ када покренете више програма у исто време. Један начин за коришћење радних простора је да доделите посебну функцију сваком радном простору: један за е-пошту, један за преглед веба, један за графички дизајн, итд. Межутим, свако има своје личне поставке а ви нисте ограничени да користите само радне просторе као ове.</para></tip>
    
    <section xml:id="gosoverview-41"><info><title>Пребацивање између радних простора</title></info>
      <indexterm><primary>радни простори</primary> <secondary>пребацивање између</secondary></indexterm>
      <para>Можете да се пребаците између радних простора на сваки од следећих начина:</para>
      <itemizedlist>
        <listitem>
          <para>У програмчету <application>Пребацивач радних простора</application> на доњем панелу, кликните на радни простор у коме желите да радите.</para>
        </listitem>
        <listitem>
          <para>Померите показивач миша преко програмчета <application>Пребацивача радних простора</application> на доњем панелу и премакните точкић миша.</para>
        </listitem>        
        <listitem>
          <para>Притисните <keycombo><keycap>Ктрл</keycap><keycap>Алт</keycap><keycap>десна стрелица</keycap></keycombo> да се пребаците на радни простор са десне стране тренутног радног простора.</para>
        </listitem>
        <listitem>
          <para>Притисните <keycombo><keycap>Ктрл</keycap><keycap>Алт</keycap><keycap>лева стрелица</keycap></keycombo> да се пребаците на радни простор са леве стране тренутног радног простора.</para>
        </listitem>
      </itemizedlist>
      <note><para>Тастери пречица стрелица раде у складу са поставкама радних простора у програмчету <application>Пребацивач радних простора</application>. Ако измените ваш панел тако да су радни простори приказани усправно уместо водоравно, користите <keycombo><keycap>Ктрл</keycap><keycap>Алт</keycap><keycap>стрелица на горе</keycap></keycombo> и <keycombo><keycap>Ктрл</keycap><keycap>Алт</keycap><keycap>стрелица на доле</keycap></keycombo> да промените радни простор.</para></note>
    </section>
    <section xml:id="workspace-add"><info><title>Додавање радних простора</title></info>
      
      <!-- preserve id for backwards compatibility: 2.12 -->
      <anchor xml:id="gosoverview-40"/>         
      <indexterm><primary>радни простори</primary> <secondary>одређивање броја</secondary></indexterm>
      <para>Да додате радн епросторе на Мејтову радну површ, десни клик на програмче <application>Пребацивач радних простора</application>, затим изаберите <guimenuitem>Поставке</guimenuitem>. Биће приказано прозорче <guilabel>Поставке пребацивача радних простора</guilabel>. Користите поље <guilabel>Број радних простора</guilabel> да одредите број радних простора које желите.</para>
    </section>
  </section>
  
  <section xml:id="overview-applications"><info><title>Програми</title></info>
    
    <!-- preserve id for backwards compatibility: 2.12 -->
    <anchor xml:id="gosoverview-54"/>       
    <indexterm><primary>програми</primary> <secondary>преглед</secondary></indexterm>
   
    <para><firstterm>Програм</firstterm> јесте врста рачунарског програма који вам омогућава да обавите нарочити задатак. Можете да користите програме за стварање текстуалних докумената као што су писма или извештаји; да радите са табелама; да слушате омиљену музику; да прегледате Интернет; или да стварате, уређујете или прегледате слике и видео снимке. За сваки од ових задатака, користићете други програм.</para>
    
    <para>Да покренете неки програм, отворите изборник <guimenu>Програми</guimenu> и изаберите га из подизборника. За више о овоме, видите <xref linkend="applications-menu"/>.</para>
       
    <para>У програме који су део Мејта спадају:</para>
    
    <itemizedlist>
      <listitem><para><link xlink:href="help:pluma"><application>Плума уређивач текста</application></link> може да чита, да ствара или да мења било коју врсту обичног текста без икаквог форматирања.</para></listitem>
      <listitem><para><link xlink:href="help:mate-dictionary"><application>Речник</application></link> вам омогућава да тражите дефиниције речи.</para></listitem>
      <listitem><para><link xlink:href="help:eom"><application>Прегледник слика</application></link> може да прикаже једну датотеку слике, као и већу збирку слика.</para></listitem>
      <listitem><para><link xlink:href="help:gucharmap"><application>Таблица знакова</application></link> вам омогућава да изаберете слова и симболе из <firstterm>Јуникод</firstterm> скупа знакова и да их убаците у било који програм. Ако пишете на неколико језика, неће сви знакови који су вам потребни бити на вашој тастатури.</para></listitem>
      <listitem><para><application>Цаја управник датотека</application> (видите <xref linkend="caja"/>) приказује ваше фасцикле и њихов садржај. Користите га да умножите, преместите и средите ваше датотеке, да приступите ЦД дисковима, УСБ меморијским дисковима, и свим другим преносивим медијима. Када изаберете ставку из <xref linkend="places-menu"/>, отвара се прозор <application>Цаје управника датотека</application> приказујући то место.</para></listitem>
      <listitem><para><link xlink:href="help:mate-terminal"><application>Терминал</application></link> вам даје приступ системској линији наредби.</para></listitem>
    </itemizedlist>

    <para>У стандардне Мејтове програме спадају још и игрице, програми за пуштање музике и филмова, веб прегледник, алати сфтверске приступачности и помагала за управљање системом. Ваш достављач или продавац је можда додао друге програме, као што је програм за рад са текстом и графички уређивач. Можда су вам доставили и програм за инсталацију других програма.</para>
    
    <para>Сви Мејтови програми имају доста заједничких функција, које олакшавају сазнање о томе како да радите са новим Мејтовим програмима. Остатак овог одељка описује неке од ових функција.</para>

    <section xml:id="overview-lookandfeel"><info><title>Заједничке функције</title></info>
      <para>Програми који долазе уз Мејтову радну површ деле многе заједничке функције, као што су слични прозорчићи за отварање и чување и иконице сличне по изгледу. Ово је због тога зато што је све то развијено коришћењем Мејтове развојне платформе. Програм развијен коришћењем ове платформе се назива <firstterm>Мејту-сагласан програм</firstterm>. На пример, <application>Цаја</application> и <application>плума</application> уређивач текста јесу Мејту-сагласни програми.</para>
      <para>Неке функције Мејту-сагласних програма су као што следи:</para>
      <itemizedlist>
        <listitem>
          <para>Доследан изглед и угођај</para>
          <para>Мејту-сагласни програми имају доследан изглед и угођај. Можете да користите алат <xref linkend="prefs-theme"/> да измените изглед и угођај ваших Мејту-сагласних програма.</para>
        </listitem>
        <listitem>
          <para>Траке изборника, траке алата и траке стања</para>
          <para>Већина Мејту-сагласних програма има траку изборника, траку алата и траку стања. Траке изборника обично имају сличну структуру; на пример, изборник <guimenu>Помоћ</guimenu> увек садржи ставку изборника <guimenuitem>О програму</guimenuitem>.</para>
          <para><firstterm>Трака алата</firstterm> је трака која се појављује испод траке са изборницима. Трака алата садржи дугмад за најчешће коришћене наредбе. <firstterm>Трака стања</firstterm> је трака на дну прозора која пружа информације о тренутном стању онога што гледате у прозору. Програми могу да садрже и друге траке. На пример, <application>Цаја</application> садржи траку места.</para>
        </listitem>
        <listitem>
          <para>Основни тастери пречица</para>
          <para>Мејту-сагласни програми користе исте тастере пречица за обављање истих радњи. Видите <xref linkend="keyboard-skills"/> за списак заједничких тастера пречица.</para>
        </listitem>
        <listitem>
          <para>Превлачење и убацивање</para>
          <para>Када нешто превучете и убаците у програм који је Мејту-сагласан, препознаће формат ставки које сте превукли и обрадиће их на одговарајући начин. На пример, када превучете ХТМЛ датотеку из прозора <application>Цај</application> у веб прегледник, датотека се у прегледнику приказује у ХТМЛ формату. Међутим, када превучете ХТМЛ датотеку у уређивач текста, датотека се у уређивачу текста приказује као обичан текст.</para>
        </listitem>
      </itemizedlist>
    </section>

    <section xml:id="overview-files"><info><title>Рад са датотекама</title></info>
      <para>Рад који обавите у програму чува се у <firstterm>датотекама</firstterm>. Оне се могу налазити на чврстом диску вашег рачунара или на преносивим уређајима као што је УСБ меморијски диск. Ви <firstterm>отварате</firstterm> датотеку да је испитате или да радите над њом, и <firstterm>чувате</firstterm> датотеку да бисте причували ваш рад. Када завршите рад над датотеком, ви је <firstterm>затварате</firstterm>.</para>
      <para>Сви Мејтови програми користе исте прозорчиће за отварање и чување датотека, представљајући вам доследно сучеље. Следећи одељци детаљно покривају прозорче отварања и чувања.</para>
    </section>

    <section xml:id="filechooser-open"><info><title>Бирање датотеке за отварање</title></info>
      <para>Прозорче <guilabel>Отворите датотеку</guilabel> вам омогућава да изаберете датотеку за отварање у неком програму.</para>
      <para>У десном окну прозорчета налазе се датотеке и фасцикле на тренутној локацији. За одабир датотеке можете користити миш или тастере са стрелицама на тастатури.</para>
      <para>Када изаберете датотеку са списка, обавите једну од следећих радњи да бисте је отворили:</para>
      <itemizedlist>
        <listitem><para>Кликните „<guibutton>Отвори</guibutton>“.</para></listitem>
        <listitem><para>Притисните <keycap>Унеси</keycap>.</para></listitem>
        <listitem><para>Притисните <keycap>Размак</keycap>.</para></listitem>        
        <listitem><para>Два пута кликните на датотеку.</para></listitem>
      </itemizedlist>      
      <para>Ако отворите фасциклу или место уместо датотеке, прозорче <guilabel>Отворите датотеку</guilabel> се освежава да би приказало садржај те фасцикле или места.</para>
      
      <para>Да промените место приказано у окну на десној страни, урадите нешто од следећег:</para>
      <itemizedlist>
	      <listitem><para>Отворите фасциклу која је на списку тренутног места.</para></listitem>
	      <listitem><para>Отворите неку ставку у окну са леве стране. Ово окно исписује места као што је фасцикла ваших докумената, ваша лична фасцикла, медиј као што је ЦД или меморијски штапић, места на вашој мрежи и ваши обележивачи (видите <xref linkend="caja-bookmarks"/> за више о обележивачима).</para></listitem>
	      <listitem><para>Кликните на једно од дугмади на траци путање изнад окна са списком датотека. Ово показује хијерархију фасцикли који садрже вашу тренутну локацију. Користите дугмад са стрелицама са било које стране траке дугмади ако је списак фасцикли предугачак да би могао да стане.</para></listitem>
      </itemizedlist>
      
      <para>Доњи део прозорчета <guilabel>Отворите датотеку</guilabel> може садржати додатне опције особене тренутном програму.</para>
              
      <section xml:id="filechooser-open-filter"><info><title>Филтрирање списка датотека</title></info>
        <para>Можете ограничити списак датотека тако да приказује само датотеке одређених врста. Да бисте то урадили, одаберите врсту датотеке са падајућег списка испод окна списка датотека. Списак врсти датотека зависи од програма који тренутно користите. На пример, графички програм ће навести различите формате датотека слика, а уређивач текста различите врсте текстуалних датотека.</para>
      </section>
      
      <section xml:id="filechooser-open-find"><info><title>Нађите док куцате</title></info>
          <para>Ако знате назив датотеке коју желите да отворите, почните да га куцате: списак датотека ће искочити и приказаће вам датотеке чији називи почињу знаковима које уносите. Тастери са стрелицама ће сада бирати само ове датотеке. Знакови које сте откуцали појављују се у искачућем прозору на дну списка датотека.</para>
          <para>Да откажете „нађите док куцате“, притисните <keycap>Esc</keycap>.</para>    
      </section>
      
      <section xml:id="filechooser-open-folder"><info><title>Бирање фасцикле</title></info>
        <para>Можда ће вам понекад затребати да одаберете фасциклу са којом ћете радити, уместо да отворите датотеку. На пример, ако користите <link xlink:href="help:engrampa"><application>Управника архивама</application></link> за извлачење датотека из архиве, морате да изаберете фасциклу у коју ћете сместити датотеке. У овом случају, датотеке на тренутној локацији су постале сиве, а притиском на <guibutton>Отвори</guibutton> када је изабрана фасцикла биће изабрана та фасцикла.</para>
      </section>      
           
      <section xml:id="filechooser-open-location"><info><title>Отварање путању</title></info>
        <para>Можете уписати пуну или релативну путању до датотеке коју желите да отворите. Притисните <keycombo><keycap>Ктрл</keycap><keycap>L</keycap></keycombo> или кликните на дугме горе лево у прозоруда прикажете (или сакријете) поље <guilabel>Путања</guilabel>. Или, почните да уписујете пуну путању почевши са <filename>/</filename> да прикажете поље <guilabel>Путања</guilabel>.</para>
        <para>Упишите путању са тренутне путање, или апсолутну путању која почиње са <filename>/</filename> или <filename>~/</filename>. Поље <guilabel>Путања</guilabel> има следеће функције за поједностављење куцања пуног назива датотеке:</para>
        <itemizedlist>
	        <listitem><para>Падајући списак могућих назива датотека и фасцикли се приказује када почнете да куцате. Користите <keycap>стрелицу на доле</keycap> и <keycap>стрелицу на горе</keycap> и <keycap>Унеси</keycap> да изаберете са списка.</para></listitem>
	        <listitem><para>Ако уписани део назива јединствено одређује датотеку или фасциклу, назив се аутоматски допуњава. Притисните <keycap>Таб</keycap> да прихватите предложени текст. На пример, ако откуцате „Уради“, а једини објекат у фасцикли који почиње са „Уради“ јесте <filename>Доцумент</filename>, тада се у пољу појављује цели назив.</para></listitem>
        </itemizedlist>
      </section>
      
      <section xml:id="filechooser-open-remote"><info><title>Отварање удаљених путања</title></info>
        <para>Можете да отворите датотеке на удаљеним местима изабравши место из левог окна, или уписавши путању до удаљеног места у поље <guilabel>Путања</guilabel>.</para>
        <para>Ако захтевате лозинку за приступање удаљеном месту, биће вам затражена када га отворите.</para>
      </section> 
                   
      <section xml:id="filechooser-open-bookmarks"><info><title>Додавање и уклањање обележивача</title></info>
        <para>Да додате тренутно место на списак обележивача, притисните <guibutton>Додај</guibutton>, или десни клик на фасциклу на списку датотека и изаберите <guimenuitem>Додај у обележиваче</guimenuitem>. Можете додати било коју фасциклу која је исписана на тренутном месту превлачењем на списак обележивача.</para>
        <para>Да уклоните обележивач са списка, изаберите га и притисните <guibutton>Уклони</guibutton>.</para>
        <note><para>Измене које направите на списку обележивача такође утичу на изборник <guimenu>Пречице</guimenu>. За више о обележивачима, видите <xref linkend="caja-bookmarks"/>.</para></note>
      </section>      

      <section xml:id="filechooser-open-hidden"><info><title>Приказивање сакривених датотека</title></info>
          <para>Да прикажете скривене датотеке на списку датотека, десни клик на списак датотека и изаберите <guimenuitem>Прикажи скривене датотеке</guimenuitem>. За више о скривеним датотекама, видите <xref linkend="caja-managing-hidden-files"/>.</para>
      </section>
    </section>

    <section xml:id="filechooser-save"><info><title>Чување датотеке</title></info>
        <para>Када први пут сачувате свој рад у програму, прозорче <guilabel>Сачувај као</guilabel> од вас ће затражити место и назив нове датотеке. Када датотеку будете чували у наредним приликама, она ће се одмах ажурирати и неће вам бити тражено да поново унесете место или назив датотеке. Да сачувате у нову датотеку, изаберите <menuchoice><guimenu>Датотека</guimenu><guimenuitem>Сачувај као</guimenuitem></menuchoice>.</para>
        <para>Можете унети назив датотеке и одабрати место чувања из падајућег списка обележивача и обично коришћених места.</para>
                          
        <section xml:id="filechooser-save-expanded"><info><title>Чување на другом месту</title></info>
          <para>Да сачувате датотеку на месту које није на падајућем списку, кликните на рашириви натпис <guilabel>Разгледај друге фасцикле</guilabel>. Ово ће приказати прегледника датотека сличног оном у прозорчету <guilabel>Отворите датотеку</guilabel>.</para>
          <tip><para>Раширено прозорче <guilabel>Сачувај датотеку</guilabel> има исте функције као прозорче <guilabel>Отворите датотеку</guilabel> (видите <xref linkend="filechooser-open"/>), као што су филтрирање, нађи-док-куцаш и додавање и уклањање обележивача.</para></tip>
        </section>   
        
        <section xml:id="filechooser-save-overwrite"><info><title>Замена постојеће датотеке</title></info>
          <para>Ако упишете назив већ постојеће датотеке, бићете упитани да ли желите да замените постојећу датотеку својим тренутним радом. То можете учинити и избором датотеке коју желите да препишете у прегледнику.</para>
        </section>         
               
        <section xml:id="filechooser-save-path"><info><title>Уписивање путање</title></info>
          <para>Да одредите путању за чување датотеке, упишите је у поље <guilabel>Назив</guilabel>. Биће приказан падајући списак могућих назива датотека и фасцикли када будете започели да уписујете. Користите <keycap>стрелицу на доле</keycap> и <keycap>стрелицу на горе</keycap> и <keycap>Унеси</keycap> да изаберете са списка. Ако само једна датотека или фасцикла одговара делимичном називу који сте уписали, притисните <keycap>Таб</keycap> да довршите назив.</para>       
        </section>
        
        <section xml:id="filechooser-save-newfolder"><info><title>Прављење нове фасцикле</title></info>
          <para>Ако желите да направите нову фасциклу у коју ћете сачувати датотеку, притисните дугме <guibutton>Направи фасциклу</guibutton>. Упишите назив за нову фасциклу и притисните <keycap>Унеси</keycap>. Тада можете изабрати да датотеку сачувате у нову фасциклу, као што бисте то учинили и са било којом другом фасциклом.</para>
        </section>
    </section>
  </section>
</chapter>
